Norge+på+1800-tallet+-+økonomiske+konsekvenser

1800-tallet: Økonomiske konsekvenser I løpet av 1800 - tallet fikk vi vår industrielle revolusjon i Norge. Dvs. at Norge i løpet av dette tidsrommet ble integrert i den utviklede del av verdensøkonomien. Fra å være et førindustrielt samfunn, preget av primærnæringer og selvforsyningshushold, ble Norge en moderne industri - samfunn med økonomiske vekstmekanismer. Særlig sterk var den økonomiske veksten i perioden 1835 - 1875. I 1814 fikk Norge en ny, liberal grunnlov. Napoleonskrigene hadde ført til rystelser i de gamle samfunnsstrukturene. Forholdene lå derfor godt til rette for å skape noe nytt. Føydale elementer, slik som en sterk godseierklasse, fantes så godt som ikke i Norge. Oppløsningen fra Danmark skapte dessuten en åpen politisk situasjon. Man kom i det hele tatt nær til en situasjon der man kunne bygge den nye staten fra grunnen av. Det betydde at tidens nye, liberale ideer kunne få relativt sterkt gjennomslag. Bl.a. reagerte man sterkt mot den sammenblandingen av politikk og økonomisk virksomhet som privilegiesystemet hadde fremmet. Som sagt, etter Napoleonskrigene oppsto en økonomisk etterkrigskrise i Europa, som også Norge ble rammet av. For at Norge skulle fungere som selvstendig stat, måtte det ryddes opp i det økonomiske kaos. Seddelpressen hadde vært brukt i flere år, med dalende pengeverdi som resultat. For å stoppe denne inflasjonen, ble Norges Bank opprettet. Denne banken skulle ha kontroll med all utstedelse av penger. For å hindre ytterligere nedgang i pengeverdien, ble det opprettet et sølvfond. Tanken var at alle som ønsket det, kunne veksle inn papirpenger i en viss mengde sølvpenger. ** Trelastnæringen ** hadde før Napoleonskrigene vært Norges viktigste eksportnæring. Nå innførte England høy importtoll for å beskytte trelasten fra kolonien sin, Canada. De store norske trelasteierne gikk da konkurs, og dermed forsvant en økonomisk overklasse i Norge. Etter hvert tok trelastnæringen seg opp igjen, men nå med eksport til Nederland og Frankrike. Med tiden blir imidlertid England vårt viktigste marked igjen, for i tråd med den rådende liberalistiske økonomiske politikk reduserte England importtollen på trelast. ** Skipsfarten ** var i stor grad basert på transport av trelast. Dårlige tider for trelasten ga derfor umiddelbart nedgang for norsk skipsfart. Mange av de store skipene var eid av de store trelasteierne, og forsvant dermed når de gikk konkurs. Mindre redere og mindre skip tok over. Det vokste etter hvert frem et nytt borgerskap som representerte en bredere gruppe av middelklassen i Norge. ** Jernverkene ** hadde i unionstiden med Danmark hatt fordeler på det danske markedet. Det ble slutt i 1814. Norsk jern ble i Norge utkonkurrert av billig importert jern, noe som førte til nedleggelse av flere norske jernverk.  -  []  -  []
 * // Den vanskelige situasjonen viste seg også i næringslivet:   //**