Tyskland+blir+Europas+ledende+industriland

.  Industrialiseringen kom for alvor til Vest-Europa i siste halvdel av 1800-tallet. Tyskland var det landet der industrialiseringen gikk raskest. Dermed overtok de etter England som Europas ledende industrinasjon.

.  Statene som utgjorde Tyskland var slått sammen til et tollforbund. Dette gjorde at de blant annet fikk en velutviklet jernbane, som betydde mye for transport av mennesker og varer. .  I tillegg til å bygge på erfaringer hentet fra England1, begynte Tyskland å satse på å utvikle ny og moderne teknologi. Det utviklet seg et nært samarbeid mellom industri og forskning for å utvikle denne teknologien. Særlig etter 1870 ble det bygd mange høyskoler og universiteter som samarbeidet med industrien. I tillegg etablerte de store bedriftene egne forskningslaboratorier.  Tyske produkter ble sett på som moderne og med høy kvalitet. Landet ble et sentrum for utdanning for ingeniører og industriledere, og har vært det helt fram til vår tid. Folk kom fra forskjellige land for å studere. Dette ble en viktig inntektskilde for Tyskland. .  Fordi de hadde så god tilgang på kull, ble det i perioder sluppet ut veldig mye Co2 og giftige kjemikalier i store deler av Tyskland.   I 1871 ble de tyske statene, med unntak for Østerrike, slått sammen. Befolkningen i denne nye tyske staten var da på 41,06 millioner mennesker. I 1910 bodde over halvparten av befolkningen i urbane strøk og var ansatt i industrien. Berlin var blitt en verdensmetropol og verdensledende innen forskning og vitenskap.

Industrien skjøt fram og det idustrielle markedet vokste raskere i Tyskland enn i Storbritannia, mens ikke så raskt som i USA. Tysk industri var avhengig av utenlandske markeder og i 1880 hadde tysk eksport blitt verdsatt til £147 millioner.

Fram til århundreskiftet hadde de ledende produktene i tysk eksport vært tekstiler og konsumentvarer som klær og leketøy og piano som gikk til de urbane markedene i England, Nederland og Belgia og USA. Men i de første årene av det tjuende århundret forandret dette seg dramatisk. Tysk eksport av industrielle produkt som metaller, maskineri og kjemikalier vokste svært sterkt.

I 1913 var Tyskland verdens største eksportør av kjemikalier og elektrisk utstyr. I kjemikalier ble en tredjedel av tysk produksjon eksportert, og dette utgjorde 28,5% av verdien av de kjemikaliene som ble solgt på verdensmarkedet, mens den britiske andelen var 15,6% og den amerikanske andelen var 9,7%.

Nasjonene sør og øst for Tyskland var lovende markeder for tysk industrieksport. Selv om de var små og utgjorde små markeder så hadde de begynt å bli industrialiserte. I de tre tiårene før Første Verdenskrig ble det bygd jernbaner og telegraflinjer i disse landene, og det ble bygd kraftverk etc. Tyske industribedrifter opprettet salgskontor og investerte i industri i disse landene. Men Storbritannia og USA ble svært viktige markeder for tysk eksport av industrielle varer.