Nytt+verdensøkonomisk+system


 * ​ ​** __**Nytt verdensøkonomisk system**__

**Økt internasjonal handel** I annen halvdel av 1800-tallet ble flere og flere land involvert i det kapitalistiske systemet, og det vokste gradvis fram en sammenhengende verdensøkonomi. Økt internasjonal handel og mer flytting førte til at ulike deler av verden ble tettere sammenvevd. Dette kan vi kalle en begynnende //globalisering.// Storbritannia var verdens finanssentrum. Verdenshandelen ble tredoblet i tidsrommet mellom 1870 og 1914. Det meste av den internasjonale handelen foregikk mellom land i Europa og Nord-Amerika. Storbritannia eksporterte for eksempel kull, tyskland jern. Den økte verdenshandelen førte også til mer spesialisering innen produksjon av ferdigvarer: ulike land produserte ulike varer.

I de siste tiårene av 1800tallet skaffet Europeiske land seg kolonier over store deler av verden. På den måten fikk de tilgang til råvarer som bomull, kakao og te. Samtidig ble koloniene viktige markeder for europeernes produksjon av ferdigvarer. Slik oppstod skillet mellom såkalte utviklingsland og industriland, noe som har holdt seg til vår tid. Dette skapte en gjensidig avhengighet mellom råvareleverandører og ferdigprodusenter. Dette systemet var sårbart, og dersom det oppstod en økonomisk krise i et land kunne dette føre til ringvirkninger i andre land. Siden prisene på råvarene var mer ustabile enn prisene på ferdigvarene, var det som regel råvareleverandørene som i størst grad merket konsekvensene av svinginger på verdensøkonomien. à synkende priser førte i verste fall til krise og sult for fattige bønder i koloniene.

Den politikken som ble ført fram 1870 var preget av prinsippet om frihandel, særlig Storbritannia var ivrig for det. Etter 1870 ønsket flere en handelspolitikk som kalles proteksjonisme, dette går ut på at en stat bruker virkemidler for å beskytte innlandske næringer. Et eksempel på dette var at Tyskland og USA beskyttet sin nye industri ved å legge toll på en del importvarer. Dermed fikk tyske og amerikanske fabrikker en konkurransefordel på hjemmemarkedet.


 * Befolkningsvekst og flytting**